RAPPORTMALL

Riskbedömning av ergonomisk belastning

Denna rapportmall är avsedd att fungera som stöd för ergonomer vid genomförande och rapportering av riskbedömning av ergonomisk belastning. Mallen består av två huvudsakliga delar, Del 1. uppgifter om parter, uppdrag samt samlad bedömning, och Del 2. Undersökning och riskbedömning. I mallen ingår också Referenser och Bilagor.

Del 1 är tänkt att utgöra det avsnitt som i första hand är av intresse för uppdragsgivaren. Del 2 innehåller en fördjupad beskrivning av hur undersökningen och riskbedömningen har genomförts, samt vilken exponering som har skattats och/eller mätts och därefter riskbedömts. I denna del anges även förslag på åtgärder som kopplar till de risker som framkommit i riskbedömningen. Åtgärdsförslagen kan användas som underlag för vidare diskussion av arbetsmiljöförbättrande åtgärder på arbetsplatsen.

För att underlätta användningen av rapportmallen finns på vissa ställen exempel hämtade från en matvarubutik. Exemplen är endast illustrativa och ska anpassas till den verksamhet som rapporten avser.

Innehåll

DEL 1 - UPPGIFTER OM PARTER, UPPDRAG SAMMANFATTANDE

BEDÖMNING & UPPFÖLJNING

1	Information om parter	4

1.1	Uppdragsgivare	4

1.2	Kontaktperson hos uppdragsgivare	4

1.3	Utförare	4

1.4	Datum för start och överlämning	4

2	Generella uppgifter om uppdraget	4

2.1	Bakgrund och anledning till uppdraget	4

2.2	Uppdragsbeskrivning	4

3	Samlad bedömning	4

3.1	Helhetsbedömning, prioritering av risker och åtgärdsförslag	4

3.2	Uppföljning – syfte och omfattning	4

3.3	Uppföljning – datum, genomförande och ansvar	4

DEL 2 - UNDERSÖKNING, RISKBEDÖMNING OCH ÅTGÄRDSFÖRSLAG

Bakgrund	5

Undersökning av arbetsförhållandena	5

Riskbedömning	5

4	Undersökning	6

4.1	Datum, genomförande, närvarande/medverkande	6

4.2	Arbetsplats och arbetsupplägg	6

4.3	Arbetsuppgifter, flöde och arbetsrotation	7

4.4	Exponering och behov av riskbedömning	8

4.5	Arbetshjälpmedel	9

4.6	Andra faktorer som kan orsaka eller öka den fysisk belastningen	9

4.7	Besvärsförekomst hos personal	9

4.8	Resultat av undersökningen	9

5	Riskbedömning	10

5.1	Datum, närvarande/medverkande	10

5.2	Arbetsmoment/omfattning	10

5.3	Genomförande	10

5.4	Resultat	11

5.5	Helhetsbedömning, prioritering av risker och åtgärdsförslag	12

5.6	Kommentar till den samlade bedömningen	12

Del 3 - REFERENSER

Referenser och föreskrifter	13

DEL 4 - BILAGOR

Bilagor	14

HARM (Hand Arm Risk Assessment Method)	14

OCRA (Occupational Repetitive Actions of the Upper Limbs checklist)	14

QEC (Quick exposure check)	14

SI (Strain Index)	15

DUET (The Distal Upper Extremity Tool)	15

HAL (Hand Activity Level)	15

KIM LHC (Key Indicator Method – Lifting, Holding and Carrying)	16

RAMP II (Risk Assessment and Management tool for manual handling Proactively)	16

DEL 1 - UPPGIFTER OM PARTER, UPPDRAG, SAMT SAMLAD BEDÖMNING

Information om parter

Uppdragsgivare

Ange uppdragsgivarens namn (företag/organisation).

Kontaktperson hos uppdragsgivare

Ange namn, telefonnummer och eventuell e-postadress på kontaktperson hos uppdragsgivaren.

Utförare

Ange namn och befattning på den person som utför uppdraget.

Datum för start och överlämning

Ange startdatum för uppdraget samt när riskbedömningsrapporten senast ska överlämnas till uppdragsgivaren.

Generella uppgifter om uppdraget

Bakgrund och anledning till uppdraget

Ange kort bakgrund till uppdraget. Uppdragsbeskrivning

Uppdragsbeskrivning

Klargör uppdraget och dess omfattning.

Samlad bedömning

Helhetsbedömning, prioritering av risker och åtgärdsförslag

Infoga från del 2, din helhetsbedömning, prioritering av risker och åtgärdsförslag.

Uppföljning – syfte och omfattning

Beskriv vad uppföljningen ska kontrollera.

Uppföljning – datum, genomförande och ansvar

Ange när och hur uppföljning ska ske samt vem som är ansvarig.

DEL 2 – UNDERSÖKNING, RISKBEDÖMNING OCH ÅTGÄRDSFÖRSLAG

Bakgrund

Enligt AFS 2023:1 om systematiskt arbetsmiljöarbete ska arbetsförhållandena i verksamheten regelbundet undersökas och risker för hälsofarlig och onödigt tröttande belastning bedömas och vid behov åtgärdas. I detta fall avser undersökning och riskbedömning de belastningsergonomiska arbetsförhållandena.

Undersökning av arbetsförhållandena

Syftet med undersökningen är att identifiera om arbetet innehåller fysiska belastningar som kan vara hälsofarliga eller onödigt tröttande. Undersökningen bör särskilt fokusera på arbetsställningar, arbetsrörelser, manuell hantering, repetitivt arbete, handintensivt arbete och synförhållanden som kan påverka arbetsställningarna och arbetsrörelserna negativt. Även andra faktorer som kan orsaka hälsofarlig eller onödigt tröttande belastning bör beaktas.

De fysiska belastningarna bör så långt som möjligt beskrivas och kvantifieras utifrån belastningarnas frekvens, duration och intensitet.

I vissa uppdrag har undersökningen av arbetsförhållandena redan genomförts. I sådana fall kan arbetet påbörjas direkt med riskbedömningen med utgångspunkt i det befintliga underlaget.

Riskbedömning

Riskbedömningen syftar till att bedöma risken för att identifierade belastningar, enskilt eller i kombination, kan innebära risk för belastningsbesvär. Bedömningen ska baseras på resultaten från undersökningen av arbetsförhållandena och ligga till grund för eventuella åtgärder.

Undersökning

Datum, genomförande, närvarande/medverkande

Ange datum, hur undersökningen genomfördes (förmöte, observation, intervju) samt vilka personer som var närvarande (befattning, namn) vid undersökningen. Arbetsplats och arbetsupplägg

Arbetsplats och arbetsupplägg

Beskriv kort verksamheten, lokaler, personalstyrka, bemanning och arbetstider.

Exempel:
Verksamheten avser en matbutik á 200 kvm med avdelningar för mejeriprodukter, frysvaror, bröd, kolonialvaror och en mindre frukt- och grönsaksavdelning. Butiken har tre korta utgångskassor i bredd.

Butiken har 12 fast anställda medarbetare. Av dessa arbetar 10 personer heltid och 2 personer deltid (50 %). Under normala förhållanden arbetar 2–3 medarbetare samtidigt i butiken. Vid behov tas 1–2 extra medarbetare in, främst för att hantera varuleveranser och påfyllning av kolonialvaror.

Butiken är öppen och bemannad alla dagar i veckan kl. 08:00 – 22:00.

Personalen arbetar enligt ett varierande schema med skiftande arbetstider. Arbetspassen är vanligtvis mellan 5 och 8 timmar långa inklusive raster.

Vid arbetspass om 8 timmar schemaläggs 1 timmes obetald rast. Vid arbetspass om 6 timmar ges 30 minuters rast. Kortare pauser kan tas vid behov efter överenskommelse med kollega och med hänsyn till verksamhetens bemanning.

Arbetsuppgifter, flöde och arbetsrotation

Beskriv kort de vanligaste arbetsuppgifterna i arbetet.

Beskriv arbetsflödet genom att ange hur varor eller material förflyttas i verksamheten samt hur bemanningen är organiserad. Ange även eventuella variationer som påverkar arbetsflödet.

Beskriv eventuell arbetsrotation genom att ange vilka arbetsuppgifter medarbetarna roterar mellan, hur ofta rotation sker samt tid per arbetsuppgift.

Exempel:
Vanliga arbetsuppgifter är kassaarbete, posthantering/kundservice, hantering av frukt och grönt, varupåfyllning/frontning i mejeri- och kolonialavdelningarna samt att hålla ordning och rent i butiken.

Varor tas emot vid godsmottagningen, kontrolleras och transporteras vidare till respektive avdelning för uppackning i butik. På vardagar dagtid utförs främst kassaarbete, posthantering och varupåfyllning. Kvällar och helger består arbetet huvudsakligen av kassaarbete, posthantering och varuplockning i butik. Bemanningen är normalt högre dagtid än kvällar och helger. Arbetsbelastningen varierar beroende på leveranser, kampanjer, säsong och kundflöde.

Medarbetarna roterar mellan kassaarbete, varupåfyllning och posthantering/kundservice enligt rullande schema. Övriga uppgifter utförs utifrån behov.

Tid per arbetsuppgift/dag är vanligtvis

Hantering av frukt och grönt: 45 min–3 timmar

Påfyllning/frontning kolonial/mejeri: 1–2 timmar

Kassaarbete: 1–2 timmar

Posthantering/kundservice och övriga uppgifter: 30 minuter

Exponering och behov av riskbedömning

Beskriv de vanligaste förekommande arbetsmomenten inom respektive arbetsuppgift. Ange vilken typ av fysisk exponering som förekommer, vilka kroppsdelar som belastas samt om det finns behov av riskbedömning. Skriv i löptext och/eller använd tabellen nedan.

Tabell 1. Sammanställning av exponering och behov av riskbedömning, Tabellen innehåller exempel som endast är avsedda som vägledning. Radera och ersätt exemplen med egna uppgifter. Du kan även lägga till fler rader vid behov.

Uppgift	Duration	Arbetsmoment	Exponering	Belastad kroppsdel	Behov av riskbedömning
Frukt och grönt	2 x 45 min	Lyfta lådor med frukt/grönt och fylla på i disken	Tunga lyft av lådor, cirka 20–40 per timme. Vikt ca 5–20 kg per låda (banankartonger ca 20 kg). Lyft från golvnivå till midjenivå. Framåtböjd arbetsställning vid påfyllning.	Rygg, axlar	Ja
Kolonial	1,5 h	Hämta varor på lagret och fylla på i hyllor samt frontning	Repetitivt arbete vid påfyllning av varor med en vikt på cirka 0,5–5 kg, cirka 100–300 varor per timme. Arbetet sker även i ogynnsamma arbetsställningar, där arbete över axelhöjd och under knähöjd förekommer regelbundet.	Nacke-skuldra, axlar, knä, rygg	Ja, men kan senareläggas pga. ombyggnad och införskaffande av hjälpmedel.
Kassaarbete	2 h	Skanna och hantera varor	Hantering av uppskattningsvis 400–800 varor per timme. Repetitiva hand- och armrörelser samt statisk arbetsställning	Handled, underarm, nacke-skuldra	Ja
Post/kund	0,5 h	Hantera paket och säckar som kommer till butik	Cirka 200 paket per timma (400 paket packas upp per dag). Paketvikt varierar från <1 kg till cirka 20 kg. Frekventa lyft, vridningar och förflyttningar.	Rygg, axlar	Nej, kort tid, och ej dagligen.

Arbetshjälpmedel

Ange vilka hjälpmedel som finns och vilka som används. Beskriv även vid vilka arbetsuppgifter/arbetsmoment som hjälpmedlen används.

Andra faktorer som kan orsaka eller öka den fysisk belastningen

Beskriv om det finns andra faktorer i arbetsmiljön (fysiska, organisatoriska eller sociala förhållanden) som kan inverka på den fysiska belastningen, såsom exempelvis temperatur, belysning, arbetskläder, introduktion av ny personal, tidspress, samarbete mellan kollegor, bemötande från kunder.

Besvärsförekomst hos personal

Redogör (om information finns) kort om förkommande belastningsrelaterade besvär eller sjukskrivningar hos personal.

Resultat av undersökningen

Beskriv vilka arbetsuppgifter och/eller arbetsmoment som bör prioriteras vid riskbedömning. Motivera kort varför just dessa är viktiga.

Riskbedömning

Datum, närvarande/medverkande

Ange datum för riskbedömningen samt vilka personer som närvarande/medverkade (befattning, namn).

Arbetsmoment/omfattning

Ange vilka arbetsuppgifter/moment som riskbedömdes.

Genomförande

Beskriv hur riskbedömningen genomfördes liksom vilka metoder som användes (exempelvis observation/film, intervju, mätning). Redogör även för hur många personer som inkluderades i bedömningen, gärna med fördelning mellan kvinnor och män, samt hur länge datainsamlingen pågick.

Ange vilka exponeringar som bedömdes och vilka metoder som användes för att mäta, skatta och bedöma respektive exponering. Skriv i löptext och/eller använd tabellen nedan.

Bifoga information om de metoder som använts vid riskbedömningen som bilagor.

I tabellen nedan visas exempel på hur tabellen kan fyllas i. Radera och ersätt exemplen med egna uppgifter. Du kan även lägga till fler rader vid behov.

Tabell 2. Typ av exponering och metod för riskbedömning.

Typ av exponering	Metod
Tunga lyft (frukt/grönt - påfyllning)	KIM LHC (ange referens) användes för att bedöma belastningen för rygg och axlar.
Skjuta och dra arbete (mejeri - rullburar)	Tryck- och dragmätare användes för att mäta krafter vid leveranser och hantering vid flytt av rullburar i trånga utrymmen. RAMP II (ange referens) användes därefter för att bedöma risknivå.

Resultat

Beskriv exponering och resultatet av din riskbedömning för varje bedömt arbetsmoment. Skriv i löptext och/eller använd tabellen nedan.

I tabellen nedan visas exempel på hur tabellen kan fyllas i. Radera och ersätt exemplen med egna uppgifter. Du kan även lägga till fler rader vid behov.

Tabell 3. Exponering och risknivå för respektive arbetsmoment.

Arbetsmoment	Exponering	Risknivå/poäng (färg)
Hantera lådor med frukt/grönt samt påfyllning i disken.	Tunga upprepade lyft. Framåtböjd arbetsställning.	20 poäng enligt KIM LHC – motsvarar förhöjd ergonomisk risk med behov av åtgärder.
Hämta varor från lagret och transportera dem in i butik med rullbur för påfyllning.	Igångsättningskrafter mättes upp till 350 N. Fler än 20 stycken skjuta och dra-moment per timma.	Hög risknivå enligt RAMP II för skjuta- och dra-arbete.

Beskriv om möjligt exponeringens intensitet, duration och frekvens om det inte framgår tydligt av riskbedömningsprotokollet.

Ange även om exponeringen varierade mellan olika arbetstagare samt möjliga orsaker till dessa variationer, exempelvis arbetsteknik, kroppslängd, ålder och kön.

Om tabellen ovan används kan risknivå redovisas med den färgkod som risknivån motsvarar. Förklara även vad färgkoden innebär i termer av ergonomisk risk och behov av åtgärder.

Helhetsbedömning, prioritering av risker och åtgärdsförslag

Gör en samlad bedömning av risken för belastningsbesvär utifrån din bedömning av fysisk belastning samt informationen från din undersökning av arbetsmiljön.

För varje arbetsmoment som bedömts som riskfyllt, beskriv identifierade belastningar i arbetet som kan bidra till den höga risknivån. Lista därefter, gärna i punktform, konkreta och genomförbara åtgärder för att minska den riskfyllda exponeringen. Använd gärna tabellen nedan.

De åtgärder du föreslår ska tydligt kopplas till de identifierade riskerna. Använd åtgärdstrappan som stöd och rangordna åtgärderna så att de mest betydelsefulla kommer först. Beakta även ett MTO-perspektiv (Människa–Teknik–Organisation) i analysen och vid förslag på åtgärder.

I tabellen nedan visas exempel på hur tabellen kan fyllas i. Radera och ersätt exemplen med egna uppgifter. Du kan även lägga till fler rader vid behov.

Tabell 4. Identifierade riskfaktorer och åtgärdsförslag.

Arbetsmoment	Identifierade riskfaktorer	Åtgärdsförslag (enligt MTO)
Hämta lådor med frukt/grönt och fylla på i disken	Tung manuell hantering framför allt i form av lyft. Lång exponeringstid utan variation Trångt vid uppackning i butik vilket innebär att det är svårt att komma nära disken. Personal behöver därför lyfta, bära (cirka 1–2 meter) och vrida kroppen vid uppackning.	Hjälpmedel för lyft (T) Förändrat arbetsupplägg med ökad rotation (O) Se över utformning av frukt- och grönsaksavdelningen så att det finns plats för uppackning av varor (O) Utbildning i lyftteknik och användning av lyfthjälpmedel (M)
Skjuta och dra rullbur (kolonial)	Trögrullande rullburar Trånga utrymmen	Underhåll hjul så att de rullar lätt (påtala till leverantör) (T) På lagret där det finns utrymme, lasta om varor till plockvagnar som är mindre och lättare att manövrera (O)

Kommentar till den samlade bedömningen

Vid behov, diskutera resultatet från bedömningen.

DEL 3 – REFERENSER

I detta avsnitt listas de källor som använts i riskbedömningen, inklusive lagstiftning, föreskrifter och vetenskapliga publikationer.

Som exempel anges nedan några av Arbetsmiljöverkets föreskrifter samt vetenskapliga referenser kopplade till de riskbedömningsmetoder som beskrivs i bilaga 1.

Arbetsmiljöverkets föreskrifter och allmänna råd

AFS 2023:10 Risker i arbetsmiljön
AFS 2023:1 Systematiskt arbetsmiljöarbete
AFS 2023:12 Utformning av arbetsplatser
AFS 2023:2 Planering och organisering av arbetsmiljöarbete
AFS 2023:11 Arbetsutrustning och personlig skyddsutrustning
AFS 2023:15 Medicinska kontroller i arbetslivet

Vetenskapliga källor

Douwes M, de Kraker H. HARM overview and its application: some practical examples. Work. 2012;41(Supplement 1):4004-9.

Occhipinti E, Colombini D. A Checklist for Evaluating Exposure to Repetitive Movements of the Upper Limbs Based on the OCRA Index. In: Karwowski W, editor. International Encyclopedia of Ergonomics and Human Factors. 2 ed: CRC Press; 2006.

Occhipinti E, Colombini D. Updating reference values and predictive models of the OCRA method in the risk assessment of work-related musculoskeletal disorders of the upper limbs. Ergonomics. 2007;50(11):1727-39.

Occhipinti E. OCRA: a concise index for the assessment of exposure to repetitive movements of the upper limbs. Ergonomics. 1998;41(9):1290-311.

David G, Woods V, Li G, Buckle P. The development of the Quick Exposure Check (QEC) for assessing exposure to risk factors for work-related musculoskeletal disorders. Appl Ergon. 2008;39(1):57-69.

David G, Woods, V., and Buckle, P. 2004. Further development of the usability and validity of the Quick Exposure Check. HSE Research Report 211. Sudbury, Suffolk, UK: HSE Books; 2005.

Moore JS, Garg A. The Strain Index: a proposed method to analyze jobs for risk of distal upper extremity disorders. American Industrial Hygiene Association journal. 1995;56(5):443-58.

Garg A, Moore JS, Kapellusch JM. The Revised Strain Index: an improved upper extremity exposure assessment model. Ergonomics. 2017;60(7):912-22.

Spielholz P, Bao S, Howard N, Silverstein B, Fan J, Smith C, et al. Reliability and validity assessment of the hand activity level threshold limit value and strain index using expert ratings of mono-task jobs. J Occup Environ Hyg. 2008;5(4):250-7.

Gallagher, S., Schall, M. C., Sesek, R. F., & Huangfu, R. (2018). An Upper Extremity Risk Assessment Tool Based on Material Fatigue Failure Theory: The Distal Upper Extremity Tool (DUET). Human Factors, 60(8), 1146–1162.

Marcus Yung, Ann Marie Dale, Jay Kapellusch, Stephen Bao, Carisa Harris-Adamson, Alysha R. Meyers, Kurt T. Hegmann, David Rempel & Bradley A. Evanoff (2019). Modeling the Effect of the 2018 Revised ACGIH® Hand Activity Threshold Limit Value® (TLV) at Reducing Risk for Carpal Tunnel Syndrome, Journal of Occupational and Environmental Hygiene, 16:9, 628-633.

Steinberg U, Behrendt S, Caffier G, Schultz K, Jakob M. Key indicator method manual handling operations. Design and Testing of a Practical Aid for Assessing Working Conditions Forschung Projekt F 1994. 2007.

Rose LM, Eklund J, Nilsson LN, Barman L, Lind CM. The RAMP package for MSD risk management in manual handling–A freely accessible tool, with website and training courses. Applied Ergonomics. 2020;86:103101.

Referenser och föreskrifter

Bilagor

DEL 4 – BILAGOR

Här redovisas beskrivning av använda riskbedömningsmetoder, ifyllt protokoll från genomförd riskbedömning, eventuella mätresultat, tabeller, diagram, fotografier och annat relevant underlag.

I bilaga 1 finns exempelbeskrivningar av vanliga riskbedömningsmetoder. Beskrivningarna utgör textförslag som vid behov kan användas i sin helhet eller med justeringar.

HARM (Hand Arm Risk Assessment Method)

Hand Arm Risk Assessment Method (HARM) är en observationsmetod som utvecklades 2007 av den nederländska organisationen för tillämpad vetenskaplig forskning, TNO (1). Metoden syftar till att systematiskt identifiera och bedöma risker för belastningsrelaterade besvär i övre extremiteterna. Bedömningen omfattar fem huvudsakliga riskfaktorer:

Arbetsställningar, inkluderande nacke, skuldra/arm samt underarm/handled

Kraftutövning, innefattande frekvens och grad av repetitivt arbete

Arbetets duration

Exponering för handhållna vibrerande verktyg

Övriga påverkande faktorer, såsom krav på precision, ogynnsamma klimatförhållanden och förekomst av eller brist på pauser

Den sammanvägda poängen översätts till en av tre risknivåer: grön (låg risk), gul (moderat risk) eller röd (hög risk).

OCRA (Occupational Repetitive Actions of the Upper Limbs checklist)

Occupational Repetitive Actions of the Upper Limbs checklist (OCRA) är en observationsmetod som utvecklades i Italien under 1990-talet som en förenklad variant av OCRA-index (2–4).

Metoden används för att systematiskt bedöma risken för belastningsrelaterade besvär i de övre extremiteterna och omfattar sex huvudsakliga riskfaktorer:

Frekvens av repetitiva rörelser

Kraftutövning

Arbetsställningar, inkluderande arm/skuldra, armbåge, handled och hand

Möjlighet till återhämtning

Arbetets duration

Övriga påverkande faktorer, såsom ogynnsamma klimatförhållanden, exponering för handhållna vibrerande verktyg samt arbetstakt

Den sammanvägda poängen klassificeras i en av fem risknivåer: grön (acceptabel risk), gul (mycket låg risk), orange (låg risk), röd (relativt hög risk) eller mörkröd (hög risk).

QEC (Quick exposure check)

Quick Exposure Check (QEC) är en observationsmetod som utvecklades i England under perioden 1996–2003 (5, 6). Metoden syftar till att systematiskt identifiera och bedöma ergonomisk riskexponering i olika delar av kroppen. Bedömningen omfattar sex huvudsakliga riskfaktorer:

Frekvens och repetition av rörelser

Arbetsställningar för rygg, nacke, arm/skuldra samt hand/handled

Kraftutövning

Arbetets duration

Exponering för handhållna vibrerande verktyg

Övriga påverkande faktorer, exempelvis synkrav, arbetstakt och upplevd stress

Den sammanvägda exponeringen klassificeras i en av fyra risknivåer: grön (låg risk), gul (moderat risk), orange (hög risk) eller röd (mycket hög risk). Risknivån redovisas separat för kroppsregionerna rygg, nacke, arm/skuldra och hand/handled.

SI (Strain Index)

Strain Index (SI) är en observationsmetod som utvecklades i USA och publicerades 1995, med en uppdatering 2017, och är avsedd att bedöma belastningsrelaterade risker i hand och arm vid repetitivt arbete (7, 8, 9). Metoden bygger på en systematisk analys av sex centrala riskfaktorer:

Kraftintensitet

Kraftduration/arbetscykel

Antal ansträngningar per minut

Handledsställning

Hastighet vid ansträngningen

Arbetsuppgiftens duration

Den sammanvägda poängen klassificeras i tre risknivåer: låg risk, moderat risk eller hög risk.

DUET (The Distal Upper Extremity Tool)

The Distal Upper Extremity Tool (DUET) är en observationsmetod som utvecklades vid Auburn University i USA (11). Metoden bygger på fatigue failure theory, alltså antagandet att upprepade belastningar orsakar gradvis vävnadsskada i övre extremiteten. Syftet med DUET är att uppskatta den kumulativa belastningen i övre extremitet, framförallt i underarm, handled och hand under en arbetsdag, samt att koppla belastningen till sannolikheten för besvär eller skada.

Bedömningen utgår från två huvudsakliga variabler för varje arbetsmoment

Upplevd ansträngning, som skattas av den arbetande själv eller av observatör
med stöd av OMNI-RES-skalan

Antal repetitioner, det vill säga hur gånger ansträngningen förekommer under arbetsdagen.

För arbetsuppgifter som består av flera moment summeras den kumulativa belastningen för varje delmoment till en total daglig belastning.

Den sammanvägda belastningen omvandlas därefter till en uppskattad risk för besvärsutveckling.

HAL (Hand Activity Level)

Hand Activity level (HAL) är en metod som utvecklades i USA av American Congress of Governmental Industrial Hygienists (ACGIH) och är avsedd för bedömning av repetitivt arbete som belastar hand och underarm (10). Bedömningen görs antigen av en observatör eller av arbetstagaren själv genom skattning av belastningen.

Metoden är avsedd för att bedöma ensidiga och repetitiva arbetsmoment som pågår mer än fyra timmar per arbetsdag och kan även tillämpas vid arbetsuppgifter som innefattar flera handintensiva moment, under förutsättning att den totala exponeringen överstiger fyra timmar per dag.

Metoden baseras på två centrala riskvariabler:

Handaktivitet, det vill säga rörelsefrekvensen

Handkraft (vilken skattas med Borg CR-10-skalan)

Resultaten av de två skattade riskvariablerna sätts in i ett färgkodad diagram med färger som representerar tre risknivåer: grön (låg risk), gul (moderat risk) eller röd (hög risk).

Gränsen mellan det gröna och det gula området i diagrammet benämns Action Limit (AL), vilket utgör ett insatsvärde. När denna nivå överskrids rekommenderas åtgärder för att reducera belastningen. Gränsen mellan det gula och det röda området kallas Threshold Limit Value (TLV), det vill säga gränsvärde. Om denna nivå överskrids krävs åtgärder för att minska risken för skadlig belastning.

KIM LHC (Key Indicator Method – Lifting, Holding and Carrying)

Key Indicator Method – Lifting, Holding and Carrying (KIM LHC) är en observationsbaserad riskbedömningsmetod som är utvecklad av det tyska institutet för arbetsmiljö, säkerhet och hälsa (BAuA – Bundesanstalt für Arbeitsschutz und Arbeitsmedizin) i Tyskland (13). Metoden är avsedd för bedömning av arbetsmoment som innebär att lyfta, hålla och/eller bära vikter ≥3 kg och bedömer den manuella hanteringen under en arbetsdag. Bedömningen omfattar belastning på rygg, axlar och skuldror, armar samt ben och knän.

Metoden baseras på bedömning av följande riskvariabler:

Tid (frekvens och duration av lyft/hållande/bärande under arbetsdagen)

Lastens vikt (effektiv belastning för respektive kön)

Arbetsställning (position och rörelse av kroppen och lasten)

Arbetsförhållanden (utrymme, golv, belysning, greppbarhet och andra omgivningsfaktorer)

Resultaten av de bedömda riskvariablerna beräknas till en riskpoäng som sätts in i ett diagram. Risknivåerna graderas i fyra färgkoder: grönt (låg belastning), gult (måttligt förhöjd belastning), orange (betydligt förhöjd belastning) eller rött (hög belastning).

RAMP II
(Risk Assessment and Management tool for manual handling Proactively)

Risk Assessment and Management tool for manual handling Proactively (RAMP II) är en observationsbaserad riskbedömningsmetod för manuellt arbete, utvecklad vid Kungliga Tekniska Högskolan (KTH) i Stockholm (12). RAMP består av fyra moduler där RAMP II är den fördjupade delen för analys av belastningsergonomiska risker. Bedömningen bygger främst på direkta observationer eller videoinspelningar av arbetet, men kan också kompletteras med uppmätta eller skattade krafter vid skjuta/dra-arbete, vikter på hanterade föremål samt upplevd belastning och obehag. Resultatet används som underlag för att identifiera risknivå och prioritera åtgärder. Metoden syftar till att systematiskt identifiera och bedöma belastningsergonomiska risker i arbeten med manuell hantering.

RAMP II omfattar flera belastningsergonomiska riskfaktorer, bland annat

Arbetsställningar och rörelser

Manuell hantering av laster

Kraftutövning vid lyft, bärande, skjuta och dra

Repetitivt arbete

Exponeringens varaktighet och frekvens

Upplevd ansträngning och obehag

Resultaten av bedömningen presenteras i tre risknivåer: grön (låg risk), gul (risk), röd (hög risk). Resultatet redovisas också med en poängsumma som främst används för att jämföra olika arbetsmoment inom samma risknivå och som stöd för prioritering av åtgärder.